HB-181 A héber nyelv története
Bíró Tamás:
13. óra: 
Modern izraeli héber

Sok kérdés kapcsán részletesebb elemzésre a második félévben kerül sor.

Ivrit, mint nyugati (= nem keleti) / európai / indoeurópai nyelv, sémi körítéssel? 

Stefan Wild: Ist Ivrit eine Semitische Sprache?, in: Zeitschrift der Deutschen Morgenländischen Gesellschaft, Suppl. III, 1, XIX. Deutscher Orientalistentag (Freiburg, 1975), Vorträge, W. Voigt (hrsg.), F. Steiner Verlag, Wiesbaden, 1977, [09.Fre.1.] pp. 757-761.

Eliezer Ben Yehuda (1852-1922), Vaad ha-Lašon ha-Ivrit: „Hogyan nevezzük mostantól fogva héberül azt, amit az indoeurópai anyanyelvünkön X-nek nevezünk?”  azonos szemantikai mezők alakulnak ki (néha nehéz meghatározni, hogy pontosan melyik nyelv behatása):
	šerut = ang. service
	taxana = ang. station
ba vs. yaca = ang. come vs. go
tenua = mozgás, mozgalom, közlekedés, v.ö. jiddis bevegung, orosz dvižyeniye
kotev vs. katavti vs. ektov: indoeurópai modell nélkül elképzelhetetlen lenne
tat-yami = sub+marin, sous-marin
chevra = ang. society (társaság, társadalom), ang. company ([baráti] társaság, cég)
atar (< arámi ’hely’) = ang. ’site’ (pl. web-site, építési terület,…)

1. Szókincs

1.1	Idegen szavak átvétele:

Latin („angol”) ábécé betűinek a neve.
problemati: átvett szavak + -i képző biztosítja, hogy melléknév maradjon
fiktivi : u.a.; ráadásul, a szó elején megmarad az [f] hang, nem kap dages lene-t
falafel (arabból), šnicel (’rántott hús’): kultúrszavak, a fogalommal együtt érkeznek

Arab és zsidó nyelvek: kevésbé érzik tekintélyesnek, ezért ezekből a nyelvekből inkább az alsóbb regiszterekbe vesznek át szavakat. Pl. a szlengbe és a családon belüli nyelv regiszterébe. 

Utóbbira példa a jiddis –le kicsinyítőképző átvétele:
Szarale ’Sárika’, Chanale ’Annácska’ 
NB: a héber szóhoz jön a jiddis eredetű képző, mert jiddisül Szorele és Chanele lenne!
	bibliai héb. av ~ arámi aba > héber aba ’apu’ > abale ’apuci’ 

1.2	Belső szóképzés

kartisz ’jegy’ > kartiszija ’tizenegyes gyűjtőjegy (buszra)’

A sémi morfológia lényegét érintő fogalom, a sémi morfológiától idegen módon kifejezve:
tlat-icurizacija (’háromgyökbetűsítés’: egyes elméletek szerint a proto-sémiben eredetileg két betűs gyökök voltak, majd három betűsekké váltak)
	tlat = ’tri-’ indoeurópai prefixum átvétele, egy arámi morféma felhasználásával
	-izacija = indoeurópai szuffixum, mind jelentésében, mind hangalakjában

1.3	Tükörfordítás

beynleumi ’nemzetközi’ < beyn + leumi = inter + national

1.4	Idegen eredet és a belső szóképzés kölcsönhatása:

mivrešet 	’kefe’:		brush (ang. ’kefe’) + miCCeCet miskál + begad-kefat szabály
aviron	’repülő’ (régies)	v.ö. francia ’aviron’?
tiras	’kukorica’		v.ö. törökbúza

1.5	Rövidítések kreatív használata, továbbképzése

Tora, Neviim, Ktuvim = Tanach > tanachi ’bibliai’
Din ve-chešbon = duach ’beszámoló’ > ledaveach ’beszámol’

1.6	Denominális igeképzés érdekességei

Mindig pielben (pualban), hitpaelben
telefon > letalfen ’telefonál’
katalog > lekatleg ’katalogizál’
transzfer > letranszfer ’transzferál’ 
faksz > lefakszesz ’faxol’ (megtartja a mássalhangzó-csoportokat: nem *lefakesz)

2. Nyelvtan

Változások a nyelvtani rendszerben, például:

2.1.	Fonológia
A kiejtés az askenázi és a szefárd kiejtés közötti kompromisszum (nem azonos a szfárádi kiejtéssel):
-	Nincs különbség patach és kamec közt
-	Nincs különbség dages és dages nélküli tav közt
-	Nincs különbség chet és chaf közt
-	Nincs különbség az alef és az ajin közt (ill.: csak a gondozott kiejtésben ejtenek mindkét esetben egy alef-et = gégezár-hangot, de az átlagos beszédben ált. egyáltalán nem ejtik)

Új hangok?
-	[ö] > [e], [ü] > [i] idegen szavak átvételekor
-	[ž], [dž] idegen szavakban
-	[č] héber szavakban: katančik (’aprócska’), čikčak (’hip-hop’, ’gyorsan’)
-	[n] vagy [ny]: kibucnik, šasnik, chabadnik

2.2.	Igeragozás: egyszerűsítés, a paradigma többi tagjának hatására

-	Perf. pl. 2.: ketavtem > katavtem (analógiás változás: a paradigma hatása)
-	Imperf. pl. 2-3. fem. kiesése (a paradigmától eltérő, „logikátlan” alak)
-	A cohortativus a BH óta nincs, és a jussivus is beleolvadt az imperfectumba. Az imperfectum jövő időt fejez ki, és gyakran használják az imperativus helyett is.
-	poal > pual
-	Rendhagyó igék egyszerűsödése: havinoti > hevanti (’megértettem’)

2.3.	Szintaxis:
	- eyneni roce… ’nem akarok…’ nagyon hivatalos, helyette ani lo roce
	- ha-yeled ha-roce glida: ha- átértelmeződött a še- szinonimájává bizonyos esetekben
-	Beszélt nyelv: yeš li et ha-szefer ha-ze ’megvan nekem ez a könyv’: acc. esetet kap
-	Birtokos szerkezet:
beit cholim ’kórház’: constr. szerkezet állandósult kifejezésekre
bayit šel cholim ’betegeknek a háza’: RH šel az alkalmi birtokos szerkezetben
beyto šel ha-chole : duplán kifejezett birtokos szerkezet hivatalos stílusban

3. Szociolingvisztika

Nyelvtervezés
Normatív, sztenderd és szub-sztenderd nyelvhasználat.
A katonai nyelv és a hadsereg, mint „olvasztótégely”.

4. Írás: Átírási szabályok, matres lectionis

Idegen szavak: 
T > tet, TH > tav (“teoriya”), K > kof, KH > kaf, V, W > vav-vav, X > kof-szamech

	č, ž, ğ hangok jelölése: cade / zajin / gimel + rövidítés-„aposztróf” / vonás.
		(Ezek mára vajon részei lettek-e a héber hangrendszernek? [pl. čikčak] ? )

Punktuáció használata:
-	Gyermekkönyvek,
-	Versek-költemények,
-	Vallási művek: Biblia-kiadások, imakönyvek (sziddur, machzor),…
-	Ritkán (akkor is csak egy jel egy szóban) a többértelműség feloldására

Matres lectionis-használat pontozatlan szövegben:
	[u]: mindig vav
	[o]: mindig vav, 
kivéve: alef (lo, ros,…), he (Šlomo, po, ko), kamec-katan (omnam, xoxma,…)
	[i]: nyílt szótagban yod, zárt szótagban semmi (kiv. ragozott alakok: dibru, libi,…)
	[e]: nem jelölik, 
kivéve néhány szót, ill. ha [i] > [e] pótlónyúlás (gereš, leherašem, teavon,…)
[y]: szó közepén és végén két yod, szó elején egy yod. Kiv.: bajit, zajit, tajisz,…-típusú szavak; mater lectionis mellett (cijur, mecujan, goj,…)
[v]: szó közepén két vávval (kivéve, ha az [o] és [u] hangokat jelölő vavokat pontozod)

(Ld. Riki Bliboym: Tachbir +, Akademon, 5755 [51.1.4.Bli.1.], pp. 161-163.)

A rabbinikus héber handout-on szereplő példaszöveg fordítása:

mRH 2,5 (Misna, Ros Ha-sana traktátus, 2. fejezet, 5. misna)

Volt egy nagy udvar Jeruzsálemben, és Beit Jacazek-nak hívták, és oda szokott volt bemenni minden tanú. És a rabbinikus bíróság (= beit din) kivizsgálja őket ott. És nagy étkezéseket csinálnak nekik, azért hogy (= bišvil še-) szokásukká váljék jönni [tanúskodni]. Kezdetben nem mozdultak el onnan egész nap. Elrendelte az idősebbik Rabban Gamliel, hogy mehessenek kétezer ama-t minden irányba. És nem csupán erre [az esetre vonatkozik az engedély] kizárólag, hanem a bábára is, aki megy szülést levezetni, és [arra,] aki megy megmenteni [embereket] a tűzvészből, a hadseregtől, a folyótól (árvíztől), és az összeomlott házból: íme, ezek [az emberek is] olyannak számítanak, mint a város emberei [ahonnan megmentenek valakit], és van nekik [= mehetnek] kétezer [ama-t] minden irányba.

Gemara (a misnához tartozó amórai diszkusszió a Talmudban)
bRH23b (Babilóniai Talmud, Ros Ha-sana traktatus, 23. lap b. [második] oldala):

Felteszik a kérdést: „Beit Jacazek”-et tanultunk (arámi tenan ~ héber šaninu), vagy pedig „Beit Jazek”-et tanultunk? [Azaz: hogy hívják a megadott helyet?] „Beit Jacazek”-et tanultunk, és ez egy magasztos (ld. „cala”gyök) nyelvezet (arámi lišna ~ héber lašon). Amint meg van írva (Jesaja 5,2): „…” Vagy netán „Beit Jazek”-ot tanultunk, amely a szorongattatás nyelvezete? Amint meg van írva (Jeremiás 40,1)? Azt mondja Abbaje: gyere és halld [idézet következik a misnánkból]: „nagy étkezéseket csinálnak nekik, azért hogy (= bišvil še-) szokásukká váljék jönni [tanúskodni]” Nehogy két rossz dolgot is csináljanak nekik.