HB-181 A héber nyelv története
Bíró Tamás:
5. óra: 
Az arámi nyelv története, korszakai, és hatása a héberre 

Ld. még Komoróczy Géza hand-out-ját a tanszéki honlapon.

Arám: országnév. Nyelv, nép magyarul: arámi (és nem arám vagy arameus) (héber arammi); arámiul stb.

1. Történet
-	I.e. 1100. körül jelennek meg a „történelem színpadán”, arámi felíratok
-	Deut. 26,5: „… vándorló arámi volt az ősatyám, majd lement Egyiptomba…”
-	Laban, Rivka,… arámiak (pl. Gen. 25, 20). Gen. 31,47: Jákob héberül, Laban arámiul
-	Arámi törzsek, sejk vezetésével, juhtartás  arámi államok Szíriában
-	Az ábécé-írást az arámiak közvetítették a görögökhöz (alpha stb.: status emphaticus). A betűk sorrendje először ugariti agyagtábla-abecedariumon (i. e. 14. sz.), majd arámi és héber osztrakonokon és az ún. abc-zsoltárokban (Ps. 119 stb.).
-	Demográfiai robbanás + Asszír birodalom lakosság-keverési politikája (áttelepítés / deportálás) + arámi írnokok az asszír hadseregben, stb.  az arámi mint lingua franca (Jeruzsálem, i. e. 701., 2Kir. 18,26: a nép még csak héberül beszél, de a politikusok értenek arámiul).
-	Új-Babiloni Birodalom (i.e. 6. század első fele) a Közel-Kelet első számú nyelve
-	A Perzsa Birodalom (i.e. 538-333.) adminisztrációjának a hivatalos nyelve

2. Az arámi nyelv(ek) korszakolása és dialektusai

1.	Korai arámi (ancient Aramaic): arámi feliratok, kizárólag Szíriában, i.e. 700.-ig.
o	Arámi kis-államok feliratai: Szama’ál (Zincirli, Hamat, Neirab, Szfiré stb.), papiruszok, Tell Fekherijje (Szíria), akkád–arámi bilingvis felirat (i. e. 800 k.).

2.	Birodalmi arámi: i.e. 700-300.
o	A Közel-Kelet lingua franca-ja és a Perzsa Birodalom (Akhaimenida dinasztia) hivatalos nyelve: levelezés, feliratok, stb. (Biszutun: Dareiosz felirata, i. e. 520)
o	A késő-babiloni nyelv és a perzsa hatása az arámira.
o	Elephantine-i (Jeb) papiruszok: katonai helyőrség Dél-Egyiptomtban, részben zsidó katonákkal, az i.e. 5. sz. végén.
o	Driver-dokumentumok
o	Ahiqar mondásai (Akhikár regény): v.ö. a bibliai bölcsesség-irodalommal
o	Ebbe a korszakba tartozik a bibliai arámi is: Gen. 31,47 (két szó; korai arámi?), Jeremiás 10,11 (fogság kori), Ezra 4,8-6,8 és 7,12-26 (perzsa kori birodalmi arámi dokumentumok), Dániel 2,4-7,28 (perzsa kori vagy későbbi irodalmi alkotás)

3.	Közép-arámi: hellenisztikus és római kor első évszázadaiig: 
o	A Közel-Keleten a nép nagy többségének a nyelve. Indiáig és a Kaukázusig is találtak feliratokat. A hivatalos nyelv közben már inkább a görög (a római korban is, de akkor a latin is megjelenik a térségben), és hatással van az arámira.
o	Funkcionális diglosszia: az írott nyelv birodalmi arámit tekinti mintának, azt utánozza; de közben a beszélt nyelv már továbbfejlődött, és ezért akaratlanul megjelennek a kései arámi (a kor beszélt nyelvének a) jellegzetességei is az írásban. A közép-arámi, ilyen formában, csak írásban létezett.
o	Uruk-i varázsszöveg: arámi ékírással
o	Nabateus és palmirai feliratok, Dura-Europos, stb.
o	Holt-tengeri tekercsek arámi szövegei (pl. Genezis Apokrifon), Bar-Kochba levelek, feliratok Jeruzsálemben és máshol
o	Újszövetségi Arameus
o	Korai targumok (targum = zsidó arámi Biblia-fordítás): Onkelosz

4.	Kései arámi: az i.sz. 2-3. századtól kezdve
A kor beszélt nyelve, az arab hódításig domináns, majd fokozatosan háttérbe szorul. Két fő dialektus:
a.	Nyugati arámi:
i.	Palesztinai zsidó arámi (Galileai arámi): Jeruzsálemi Talmud, midrások arámi részeinek a nyelve, későbbi Targumok, feliratok, varázsszövegek (pl. tálak,…)
ii.	Palesztinai keresztény arámi
iii.	(Palesztinai) szamaritánus arámi
b.	Keleti arámi
i.	Szír: a szír egyház nyelve a mai napig, Pesotto (a Biblia szír fordítása), nagyon jelentős szír nyelvű irodalom a kora-középkorban. Három saját írástípus. Ma már csak liturgikus nyelv, ill. próbálkozások az újjáélesztésével.
ii.	Mandeus: a Dél-Irakban élő, zárt mandeus közösség (saját vallással, irodalommal,…) nyelve. Ma már csak a papi réteg ismeri.
iii.	Babilóniai zsidó arámi: a Babilóniai Talmud arámi részeinek a nyelve

5.	Modern arámi: a ma beszélt dialektusok, szigetekként fennmaradtak az arabul beszélő környezetben.
o	nyugati új-szír (turójo) (Tur Abdin, Töröko.) (< Edessza)
o	keleti új-szír / „asszír” (ajszori)
o	mandeus 
o	nyugati új-arámi (Maclúla, Damaszkusztól É-ra)
o	Egyes észak-iráni zsidó közösségek nyelve?

3. Az arámi hatása a héberre: ld. a következő korok jellemzésénél
-	Birodalmi arámi hat a kései bibliai héber:
-	A kései arámi hat a rabbinikus / misnai héberre
-	Középkori héber: „szoros szimbiózisban” a talmudi arámival

4. Arámi mintaszöveg:

Ezra 6,13-18
-	Hangtan: arámi [ā] ~ héber [o] 
§	6,16: kāhǎnajā ~ héber ha-kohanim
§	6,14: ĕlāh, 6,18: ĕlāhā ~ héber ĕloah, ĕlohim
§	Qal (pecal) participium: pācal ~ pocel : 6,14: bānayin ~ héber bonim 
§	Femin. plur.: arámi -āt ~ héber -ot: 6,18: biflugāthon
-	arámi [t] ~ héber [š]: 
§	6,17: torin ~ héber šor
§	6,15: tlāta ~ héber šāloš (v.ö. [ā] ~ [o] is), šēt ~ šeš
§	6,17: trē-asar ~ šnē-asar ([r] ~ [n] még: 6,14: bar ~ ben)
-	arámi [d] ~ héber [z]: dikrin ~ zākār plur.
-	héb. pācal ~ arámi pecal (6,16.: va-ǎvadu ~ héber āvdu)
-	szókincs: 6,15: ǎdār (ld. a kései bibliai héberről szóló órát)
-	6,15: di ~ še, ǎšer
-	arámi szóképzések: -ūt: malkūt (6,15),  pecila: ǎvida (6,18)