HB-181 A héber nyelv története
Bíró Tamás:
6. óra: 
A kései (fogság utáni) bibliai héber

1.	Fogság utáni héber / zsidó irodalom

-	Perzsa korszak
-	Ptolemaida és szeleukida korszak
-	Makkabeus korszak
-	Római kor

Héberül, arámiul és görögül íródott művek  milyen nyelven maradtak fenn a művek?
-	Művek, amelyekről sejtették, hogy sémi nyelven íródtak (pl. Judit könyve, Salamon bölcsessége), esetleg tényleg meg is találták a sémi szöveget (pl. a kairói genizában vagy Qumránban és a Masszadán): pl. Ben-Szira.
-	„Semitizmusok” a görögben: tényleg bizonyítja, hogy a mű héber vagy arámi nyelvről lett lefordítva? Vagy abban a korban, azon a környéken, ez volt a görög nyelv, és csupán a klasszikus görögön nevelkedett, modern filológus hiszi szemitzmusnak?

Melyik mű bibliai, és melyik mű posztbiblikus / intertestamentális?
	Zsidó és protestáns apokrif = katolikus deuterokanonikus
	Zsidó és protestáns pszeudepigrafikus = katolikus apokrif

Charlesworth, James. H. ed. (1983-85): The Old Testament Pseudepigrapha. (2 vols., London: Darton, Longman and Todd).

-	a héber Biblia része: 
o	Kétségtelenül fogság utáni: Dániel, Eszter, Ezra-Nehemia,…
o	Nyelvtörténeti és / vagy filológiai megfontolások miatt a fogság utánra datált: Krónikák, Rút, P-kódex (?, ld. Hurvitz-cikket), Kohelet (Prédikátor), Jób, Misle (Példabeszédek), Sir ha-Sirim (Énekek Éneke),…
o	Bibliai arámi: Dániel 2,4b-7,28; Ezra 4,8-6,18; 7,12-26 (arámi nyelvű továbbá: Jeremiás 10,11; Gen. 31,47a)

-	apokrif / deuterokanonikus és pszeudepigrafikus / apokrif / poszt-biblikus / intertestamentális irodalom: nagy része vagy görögül keletkezett, vagy a feltételezett sémi (héber vagy arámi) eredeti elveszett. 

o	Ben-Szira (héber változat is előkerült; az egyetlen apokrif könyv, amelyet a Talmud is említ)
o	Makkabeusok könyvei (1.: sémi eredeti, 2.: görög, 3-4.: görög, és a kat. kánonnak sem része)
o	Ezra harmadik könyve: görögül íródott (Nehem. = 2Ezra)
o	1 Henoch
o	Jubileumok
o	Aristeas-level
o	Testamentum-irodalom: Tizenkét patriárka testamentuma, Salamon testamentuma, stb.
o	Damaszkuszi irat (CD)

2.	A fogság utáni héber jellegzetességei

-	Átmeneti korszak: a klasszikus bibliai héber számít irodalmi mintának, azt utánozza. 
-	Viszont, közben a beszélt héber tovább fejlődik. Illetve, bizonyos területeken (Júdában)  az arámi dominál beszél nyelvként, majd megjelenik a városokban a görög, mint az elit nyelve.  
-	Ezek miatt a tényezők „becsúszik” néhány árulkodó jel az irodalmi művekbe is: 
o	Perzsa, görög (hangszerek: Dán. 3:15-17), arámi, stb. eredetű szavak.
o	A héber nyelv továbbfejlődése:
§	Új szavak
§	Az igerendszer átalakul: perfectum / imperfectum  valószínűleg múlt / jövő. Ezért a waw-consecutivum elveszíti az értelmét, és archaikus elem marad, amit inkonzisztensen használnak.
§	Plene írásmód: pl. Krón.: DVYD = Dávid
§	Dialektális elemek (pl. še-: északi dialektus, ezért jelen van a pre-klasszikus szövegek egy részében és a kései BH-ben, de a déli dialektuson alapuló klasszikus BH-ből hiányzik?)

3.	Példa: bibliai szöveg datálása nyelvi alapon (Avi Hurvitz)

Milyen külső hatásokkal számolhatunk?
-	Arámi
-	Kései akkád (arámin keresztül): pl. hónapnevek (ld. pl. Eszter)
-	Perzsa: pl. zman, dat (ld. Eszter), pardesz (Sir ha-Sirim 4,13)
-	Görög: pl. Sir ha-Sirim 3,9 (apirjon)